Paroubek: Celá DCA je riziková pro ČR. Znamená, že v rámci odvety RF namíří na letiště s F-35
![Smlouva, ilustrační foto Smlouva, ilustrační foto - 42TČen](/thumbs/1260×600/entries/Smlouva-pixabay.jpg)
Pane Paroubku, koncem dubna jste varoval, že smlouva o obranné spolupráci s USA otevírá velká vrata k tomu, aby v ČR byla v krátké době umístěna základna Spojených států se všemi důsledky, které by to mělo. Co Vás v tom přesvědčuje po zveřejnění textu smlouvy?
Jiří Paroubek: Myslím, že na tomto varování nemusím nic měnit. Byl jsem jedním z prvních, kdo na to upozornil. Tato obranná smlouva a koupě útočných zbraní typu stíhaček F-35, což mimochodem spolu s dalšími nákupy přesahuje finanční možnosti českého státu, předpokládají, že Česko poskytne USA nejméně čtyři letiště. Předpokládám, že se tím myslí letiště pro zajištění letů stíhaček F-35. A pokud bude součástí kupní smlouvy u stíhaček např. to, že na všech letištích, kde budou v provozu stíhačky F-35, bude nutný americký řídící a technický personál, no tak tady máme vstup amerických vojáků na naše území, tak nějak „zadním vchodem“. A pak už bychom neměli jen jednu americkou základnu, ale hned čtyři. V dokumentu se ale mluví také o dalších letištích, jejichž úprava pro provoz F-35 by si vyžádala ale ještě větší peníze nežli těch čtyř, která jsou explicitně vyjmenována ve vojenské smlouvě.
Které body považujete za nejrizikovější pro ČR? Jsou opodstatněné obavy, že USA budou moci na základě DCA dodávat do ČR a poté využívat jaderné zbraně?
Ta smlouva je riziková pro Česko celá. V zásadě to znamená, že Rusové v rámci odvetných opatření namíří na letiště, na kterých budou umístěny letouny F-35, tedy na de facto americké základny, rakety s jadernými zbraněmi. Jejich případné použití při ozbrojeném konfliktu bude ovšem znamenat, že se účinek těchto raket nezastaví jen v rámci těchto letišť, ale zasáhne i okolní výstavbu a civilní obyvatelstvo.
V roce 2006 se projednávala otázka vybudování radaru v Brdech. Náporu vlády odmítající národní referendum se tehdy postavila iniciativa NE základnám a petice opozice, reprezentované KSČ a ČSSD, v čele které jste tehdy byl. Co je příčinou, že je společenský odpor proti smlouvě DCA relativně malý?
Velice si cením iniciativy NE základnám, ale upřímně, tou základní změnou je, že již neexistuje akceschopná a národní zájmy hájící ČSSD. Tedy silná opoziční strana, schopná mobilizovat masy. A schopná přenést celý boj o základnu v Brdech do celostátní politiky. Dnes, s výjimkou T. Okamury, nikdo v centrální politice o tomto problému nemluví. Čím dál více nabývám dojmu, že i můj odchod z politiky a hysterická kampaň proti mně před volbami do sněmovny v roce 2010 byla snahou mě vytěsnit z české politiky jako „živel“, který vadil určitým zájmům. Dnešní zcela vykastrovaná ČSSD nad vojenskou smlouvou s USA přímo chrochtá blahem. Stejně tak jako nad možností eskalace konfliktu na Ukrajině. Prostě Američanům se daří. A že není slyšet lidi protestující proti základně. Dílem se bojí a mají často starost vůbec vyjít se svými příjmy... Stali se mlčící většinou.
Poté, co vláda minulou středu schválila smlouvu, ministryně Černochová prohlásila, že obrana Evropy je založena na angažmá amerických ozbrojených sil. Co si o jejím postoji myslíte? Jde podle Vás o rezignaci na suverenitu vlastní armády?
Domnívám se, že ministryně Černochová od nástupu do úřadu nerespektuje české národní zájmy a vystupuje spíše jako náměstkyně ministra obrany Spojených států. To především. Za další, myslím, že vojenských sil USA, tedy amerických vojáků, v Evropě je dostatek. A pokud vím, v sousedním Německu, dále v Nizozemsku a Turecku, jsou kromě vojáků umístěny také americké jaderné zbraně.